Projektutveckling

=Utveckling och anpassning av projektet under 2012 mot bakgrund av analysen= //Här följer en sammanfattning av ideer om projektutveckling strukturerade under samma rubriker som analysens frågeställningar.//

Synen på unga
Inför 2012 bör man tydliggöra den egna synen på unga och koppla den till forskningen. Det är viktigt att som Rydsjö & Elf (2007, s.24) omnämner, närmare precisera vilka ”barn” och ”ungdomar” man talar om och då i relation till förekommande ungdomsdefinitioner och att det är en grupp som sällan prioriteras. För projektet Alla Tiders klassiker-wiki framstår t. ex uppfattningen om barn och unga som "beings" mer relevant än som "becomings". Om man ska stimulera dem som utgör målgruppen för Alla Tiders Klassiker till läsning av litteraturen i serien, så är det nödvändigt att ta ställning och visa förtroende för titlarna och för ungdomarnas förmåga att läsa och uppleva den.

Synen på läsning
Ett sätt att utveckla projektet framöver kan vara att stärka den lässtimulerande effekten genom att levandegörande litteraturen på ett mer konsekvent och medvetet sätt, som anknyter till den forskning man valt att stödja sig mot. Definiering och klargörande av den egna förståelsen när det gäller synen på läsning kan säkerligen få en positiv inverkan på projektets utveckling och resultat. I det här projektsammanhanget framstår, för mig, ett ställningstagande för det som kallas det emancipatoriska synsättet vara mest fruktbart. Med ett emancipatoriskt synsätt visas förtroende både för litteraturen och ungdomarnas förmåga att läsa och uppleva den.

Hos projektgruppen kan man iaktta ett spänningsförhållande mellan en vilja att i projektet betona antingen pedagogiska eller estetiska aspekter. Enligt min uppfattning bör man i ett läsfrämjande projekt tona ned på det pedagogiska till förmån för det litterära. Varför inte med större kraft framhålla vilken fantastisk och spännande litteratur Alla Tiders Klassiker innehåller - litteratur som är "vuxen", överraskande och inte tillrättalagd för skolbruk och ungdomar. All den kunskap litteraturen rymmer får man på köpet! Läsfrämjande projekt är i första hand till för att få barn och ungdomar att läsa mer och att vilja göra det!

I det här sammanhanget vill jag gärna passa på att, liksom Lena Kåreland, citera Lennart Hellsing:

//All pedagogisk konst är dålig konst - och all god konst är pedagogisk. Den goda konsten lär oss något, ger oss något, visar upp något för oss, lär oss se någonting. Vad? Kanske oss själva, kanske våra möjligheter såsom enskilda och våra möjligheter att göra något av vårt liv tillsammans! Kanske visar den på nya vägar till glädje, eller vägar ut ur sorg och misströstan. Konsten är alltid handling och därför alltid optimistisk - den fullständiga pessimismen är oförmögen till handling och kan därför inte skapa någon konst. Där ingenting finns att sträva efter och ingenting finns att tillägga - där härskar död och tystnad.// (Hellsing, 1963, s. 25 f. från Kåreland 2009, s. 149)

I en genomgång av kursplaner i svenska och litteraturvetenskap vid ett antal av Sveriges lärarutbildningar, visade det sig skriver Lena Kåreland (2009, s. 136) att det förekom få litterära verk av författare utanför västvärlden eller med multikulturella teman. De flesta titlar som ingår i projektet //Alla Tiders Klassiker-wiki// kommer från utomeuropeiska länder och språkområden, vilket också är en viktig aspekt av projektet som gärna kan betonas starkare. Det är fantastiska berättelser med stor potential att både vidga läsarens vyer och öka den litterära medvetenheten!

Yrkesroller och yrkesperspektiv
Om man generaliserar kan man påstå att man som lärare vill och måste ta ansvar för att eleverna når målen medan man som bibliotekarie så gärna prioriterar själva litteraturen och vill stimulera till läsning utan krav på motprestationer. "Lärande och utveckling å ena sidan och närvaro och livsnjutning å andra sidan kan förstås mycket väl samexistera och behöver inte motsäga varandra" vilket Barbro Johansson framhåller (Rydsjö, K., Hultgren, F. & Limberg, L., 2010, s. 34). Ett sätt att hantera skillnader mellan de olika yrkesperspektiven och samtidigt bättre ta till vara på respektive yrkes kompetens, kan vara att klargöra var och ens kompetens och roll i projektet. Vissa brister, inkonsekvenser och otydligheter i genomförandet av projektet, skulle troligtvis kunna undvikas ifall ett samspelets professionella objekt hade synliggjorts tillsammans med ett klargörande av hur de olika yrkeskompetenserna bäst skulle kunna utnyttjas.Tydligare definiering och fördelning av arbetsuppgifter för bättre utnyttjande av respektive yrkeskompetenser och intresseinriktning och formulera ett gemensamt professionellt objekt.

Måluppfyllelse och forskning
//Slutligen följer här en sammanfattning med förslag på hur projektet inför 2012 kan anpassas och utvecklas mot bakgrund av dess syftes- och målformulering://

En bra utgångspunkt vid utveckling av projektet kan vara att medvetet ta ställning till vilket synsätt man vill utgå ifrån. Det emancipatoriska synsättet som, enligt Rydsjö & Elf (2007, s. 44-45) betonar utvecklingen till självständiga, kritiska läsare och som vill förmedla berättelser som överraskar och utmanar barnens världsbild, är det som jag personligen anser känns självklart och relevant i det här sammanhanget. Om man medvetandegör de egna synsätten och ställningstaganden i relation till den forskning det hänvisas till i ansökan kan det leda till större konsekvens och tydlighet då det gäller vad man vill uppnå och hur. Genom att tydliggöra, begränsa och specificera vad man vill åstadkomma och hur det ska gå till, så blir det troligtvis också lättare att hålla projektet stabilt och styra det i den medvetet valda riktningen. Om projektet förankras i relevant läsforskning och ett medvetet synsätt, minskar troligtvis risken att man anpassar sig för mycket efter föreställningar om vad lärare och elever tycker.

Att utveckla strategier för att ännu bättre förvalta möjligheterna med litteratur från hela världen och olika språkområden kan vara en annan utvecklingspotential. Man kan kanske t. ex även hitta metoder för att förmedla böcker på originalspråk?

Det är värt att fundera över om det inom projektramarna också är möjligt att aktivt förmedla litteraturen direkt till lärare och även elever, med metoder som bokprat, läsecirklar etc.

Inför ett eventuellt tredje år är det bra att planera för, återuppta och på ett mer produktivt sätt, förvalta samarbetet med de aktörer man redan inledningsvis inlett kontakter med.

Men framförallt är det viktigt att prioritera lässtimulansen och viljan att förmedla och levandegöra den fantastiska litteratur som Alla Tiders Klassiker består av - litteratur som i högsta grad lämpar sig för den sorts litteraturstudier som projektet säger sig stå för och som bäst uttrycks genom att citera Magnus Persson:

//Litteraturstudierna får inte isoleras till små fredade reservat där man enbart sysslar med den goda eller stora litteraturen för dess egen skull. Litteraturstudierna får inte heller reduceras till färdighetsträning eller helt underordnas instrumentella ändamål, hur goda dessa än må vara. Litteraturstudierna borde, oavsett vilken arena de bedrivs på, i långt högre utsträckning följa litteraturens exempel och sätta sina egna mest omhuldade vanor och värderingar på spel. (Magnus Persson, 2007, s. 279)//