Uppfattningar+om+yrkesroller

Kontexten:
Projektgruppen som står bakom idén, utformningen och genomförandet av //Alla Tiders Klassiker-wikin//, består av två bibliotekarier och en lärare som alla tre är anställda inom Stockholms stads Utbildningsförvaltning. Under samarbetet med projektet aktualiseras ofta hur man som lärare respektive bibliotekarie intar olika perspektiv och gärna betonar och värderar olika aspekter inom det gemensamma projektet. Läraren fokuserar gärna på det för andra lärare omedelbart praktiskt användbara, som till exempel olika tema- och ämnesingångar till litteraturen. Bibliotekarierna däremot tenderar att vilja fokusera på själva litteraturen och hur den presenteras och lägger större vikt vid litteraturupplevelsen.

Uppfattningar om yrkesroller
Etnologen och barndomsforskaren Barbro Johansson, följde och analyserade metodutvecklingsprojektet //MVG// år 2007 - 2008. Enligt hennes resultat är läsningen sitt eget mål för bibliotekarierna. Som barnbibliotekarie vill man erbjuda barn och unga nya perspektiv, men det är för dem inte främst lärandet som är syftet, utan den omedelbara läsupplevelsen i sig själv. Johansson beskriver också hur barnbibliotekarien ser sig själv som " en annan sorts vuxen", "en vuxen som finns men som man inte behöver prestera något för" (Rydsjö, K., Hultgren, F. & Limberg, L 2010, s. 29). I projektet MVG mötte Barbro Johansson en dubbel inställning till skolan från bibliotekariernas sida. Å ena sidan såg man fördelarna av ett samarbete, som till exempel att man når alla barn och att både skolan och biblioteket anser det viktigt att barnen utvecklar sin läsning. Samtidigt gav bibliotekarierna uttryck för att de ibland upplevde sig styrda av skolan och att de egna värderingarna kolliderade med lärarnas. Prioriteringen av ett lustfyllt läsande är, fortsätter Johansson, en del i bibliotekariens yrkesidentitet, medans det för skolan är viktigast att barnen lär sig läsa och når skolans mål (ibid, s. 33, Rydsjö & Elf 2007, s. 28). Även Rydsjö & Elf (2007, s. 170) framhåller risken att bibliotekarierna blir reaktiva i samarbetet med skolan. Deras roll riskerar att reduceras till att uppfylla lärarnas önskemål och att de använder sin litteraturkompetens för att nå skolans mål.

Alexandersson & Limberg behandlar relativt ingående lärares och bibliotekariers yrkesroller och framhåller bland annat att lärare och bibliotekarier ofta betonar skillnaderna mellan sina respektive yrkeskompetenser. Pedagogisk forskning har visat att lärarnas sätt att tänka bildar ett slags ramverk som påverkar praktiken och att det inom detta ramverk ryms idéer och föreställningar som tas mer eller mindre för givna. Detta innebär i sin tur, att den praktiska verksamheten påverkas av outsagda och underförstådda föreställningar. Om bibiliotekariers tänkande bakom det praktiska arbetet saknas motsvarande forskning. Man kan dock, fortsätter Alexandersson & Limberg, anta att motsvarande gäller även bibliotekariers s.k. tysta kunskap och antaganden, som tas för givna och bildar ett slags ramverk, vilken påverkar yrkespraktiken, som i sin tur utformas av bibliotekarieyrkets teori och praxis hos båda yrkesgrupper. Det finns, med andra ord tysta, underförstådda antaganden om hur man ska göra hos båda yrkesgrupper. Lärare och fackutbildade bibliotekarier som samarbetar kan betraktas som jämställda parter i ett så kallat symmetriskt samspel. Parterna vet om att de har olika kompetenser som alla är värdefulla i sammanhanget, även om många av tankarna kring kompetenserna är tagna för givna.(Alexandersson & Limberg 2007, s. 71-73)

Generellt, när olika grupper eller kulturer talar om varandra sker det, beskriver Alexandersson & Limberg, ofta på ett onyanserat sätt som inom sociologi kallas stereotypisering eller //Tajfels law.// Detta kan illustreras av hur lärare och bibliotekarier gärna framhåller skillnader mellan den egna och den andra yrkesgruppen och då utgår ifrån tanken att alla inom samma yrkeskategori är lika, utan hänsyn till individuella skillnader och ofta bedömda på en värdeskala. (ibid, s. 79)

Alexandersson & Limberg (ibid, s. 80) utvecklar resonemanget om yrkesroller och samspelet mellan lärare och bibliotekarier genom att ta upp en, ur mitt perspektiv, mycket intressant och tänkvärd aspekt, som de kallar "samspelets gemensamma //professionella objekt//", vilket står för det som det är meningen att ett yrke ska åstadkomma. Ett gemensamt professionellt objekt mellan lärare och bibliotekarier, skulle, enligt Alexandersson & Limberg, kunna "...handla om att hjälpa varandra att underlätta varandras arbete, dvs 'att göra det man redan gör men på ett bättre sätt'. Arbetet ska kunna utföras smidigare så att var och en ska kunna ägna sig åt det han eller hon är bra på, det som ingår i kompetensen och för givet tagna verksamheten." (ibid, s. 80)

Att likheter och skillnader både inom och mellan lärares respektive bibliotekariers yrkeskulturer tydliggörs och accepteras, skulle, enligt Alexandersson & Limberg, kunna vara en metod att utifrån en yrkesmässigt jämställd nivå tydliggöra bägges yrkeskompetenser på ett mer komplext och nyanserat vis. Att i diskussionen om samverkan, sudda ut gränserna mellan lärares och bibliotekariers respektive kompetenser, i strävan efter att uppnå konsensus, så att man i stort sett anses kunna göra samma saker, gynnar kanske inte elevernas lärande, menar Alexanderson & Limberg. Tvärtom är det viktigt att dels synliggöra det professionella objektet, men också att klargöra hur kompetensen hos professionerna utnyttjas på bästa sätt i lärandet. (ibid, s. 81)

En anledning till att förtydliga sin egen yrkesroll som bibliotekarie i ett läsfrämjande projekt för skolan, skulle exempelvis kunna vara för att ta ansvar för och bedriva lässtimulerande verksamhet för dess egen skull, för den estetiska och litterära upplevelsen i första hand. Ett tydligt problem vid lässtimulans i skolsammanhang och en stor utmaning beträffande bibliotekariens roll är, enligt Rydsjö & Elf, frågan om läsningens syfte. Litteraturpedagogiska erfarenheter visar att barn tenderar att genomskåda lärares och bibliotekariers underliggande syften med läsningen och att försöken att omvandla nyttoläsning till nöje, liksom även tvärtom samt krav på prestationer i samband med läsningen i skolan, stör läsupplevelsen. (Rydsjö & Elf 2007, s. 170-171)

Yrkesestetiska riktlinjer som bakgrund till skillnader i perspektiv hos bibliotekarier och lärare
En granskning av en professions yrkesestetiska riktlinjer bör troligtvis kunna säga något väsentligt om dels vad som internt uppfattas som yrkets kompetens- och ansvarsområde, samt om yrkeskulturen och yrkesidentiteten. Vid jämförelse av lärares och bibliotekariers respektive yrkesetiska riktlinjer går det att urskilja skillnader i språkbruk och olika fokus hos de två professionerna, vilka kan sägas överensstämma med skillnaderna mellan yrkesrollerna som berörs ovan. Här nedanför exemplifieras det med hjälp av utvalda citat:

//Yrkesetiska riktlinjer för bibliotekarier// //Bemöta, tillhandahålla, opartiskhet, integritet osv.//
 * //...användares behov//
 * //..värna om demokratiska värdena//
 * //.. bemöta sina användare med respekt och omdöme, opartiskhet och jämlikt.//
 * //...verka för tillgång//
 * //Den enskildes rätt till integritet//

//Lärares yrkesetik// //Påverka/styra, påtala, ansvara, kritisera osv.// //﻿//
 * //ta ansvar för elevernas kunskapstillväxt...//
 * //ta ansvar inte bara för att eleverna lär, utan också för vad.//
 * //påtala och engagera sig mot sådana utvecklingstendenser och handlingar i skola och samhälle som kan skada eleverna//
 * //påtala fel, komma med konstruktiv kritik och...//